Kalendar događanja Dubrovnika

Za ugodit zlu bremenu
2022-02-18 09:00 - 20:30, 2022-02-19 09:00 - 20:30, 2022-02-20 09:00 - 20:30, 2022-02-21 09:00 - 20:30, 2022-02-22 09:00 - 20:30, 2022-02-23 09:00 - 20:30, 2022-02-24 09:00 - 20:30, 2022-02-25 09:00 - 20:30 (Europe/Paris) and 6 more dates | Dom Marina Držića, Široka 7, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Dom Marina Držića obilježit će Noć muzeja, 28. siječnja 2022., prigodnim programom. Tema ovogodišnje manifestacije je „Između stvarnog i digitalnog“ i upravo smo tako zamislili naš program, kao spoj virtualnih i stvarnih sadržaja koji će se dijelom održati kroz naše digitalne kanale komuniciranja (mrežna stranica ustanove: www.muzej-marindrzic.eu, društvene mreže: Facebook, Instagram i Youtube kanal), a dijelom u stvarnom vremenu i prostoru i stvarnim posjetiteljima, uz poštivanje svih propisanih epidemioloških mjera.
Program ćemo započeti već u 12:00 sati online otvorenjem izložbe crteža „Za ugodit zlu bremenu“ autorice Jasmine Runje, muzejske pedagoginje Doma Marina Držića, koje će se moći pogledati na mrežnim stranicama ustanove (www.muzej-marindrzic.eu), putem društvenih mreža (Facebook, Instagram) i Youtube kanala. Riječ je o crtežima koji su nastali u vrijeme zatvorenosti (lockdown) u proljeće 2020. kada se djelatnost Doma Marina Držića prebacila na rad od kuće i komunikaciju s publikom preko digitalnih kanala ustanove. Jasmina Runje tada je započela crtati likove iz Držićevih djela kao i prizore iz njegovog života. Broj crteža se sa svakim danom zatvorenosti povećavao dok nije dosegao okruglu brojku njih stotinu što ih obuhvaća ova izložba.
Od 18.00 moći će se u prostorima Doma Marina Držića uživo razgledati izložba crteža „Za ugodit zlu bremenu“ autorice Jasmine Runje, muzejske pedagoginje Doma Marina Držića, uz poštivanje svih propisanih epidemioloških mjera. Ova izložba je podsjetnik na vrijeme zatvorenosti (lockdown) u proljeće 2020. godine kad je trebalo bit „pacijent i ugodit zlu bremenu, da se pak dobro brijeme uživa“. U katalogu izložbe kustosica Doma Marina Držića Valerija Jurjević navodi: „Jasmina Runje ilustrirala je likove iz svih jedanaest nama poznatih drama Marina Držića, kao i crtice iz njegovog života, zaokruživši broj na stotinu. Pri tome se nije koncentrirala samo na one najpoznatije, već je s jednakim zanimanjem birala i sporedne likove koji izgovaraju tek rečenicu ili dvije, ali doprinose životnosti i autentičnosti drame.“

Predstavljanje grafičko-pjesničke mape Lukše Peka i Josipa Škerlja
2022-02-18 18:00 - 19:00 | Dubrovačke knjižnice, Znanstvena knjižnica, Ul. Cvijete Zuzorić 4, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U suradnji s Dubrovačkim knjižnicama, autori Lukša Peko i Josip Škerlj u petak, 18. veljače s početkom u 18 sati u Saloči od zrcala Narodne knjižnice, predstavit će grafičko-pjesničku mapu „Bol s osmijehom“ s prigodnom izložbom u prizemlju. Tematski, ovo se izdanje bavi karnevalom u slici i riječi stoga će se predstavljanje i otvorenje izložbe održati u vrijeme maškara.
Mapa sadržava deset grafika iz ciklusa „Veljunčić“ akademskog slikara Lukše Peka i deset pjesama iz ciklusa „Bol s osmijehom“ književnika i akademskog slikara Josipa Škerlja. Predgovore su napisali povjesničarka književnosti Katja Bakija i povjesničar umjetnosti Marin Ivanović. Ovo bibliofilsko izdanje objavljeno je u svega trideset primjeraka.
Izložba će za sve posjetitelje biti otvorena do 4. ožujka.
S obzirom na epidemiološku situaciju i ograničen broj posjetitelja koji mogu boraviti u Saloči od zrcala, mole se svi zainteresirani da svoj dolazak prijave na press.dkd@gmail.com ili na broj 099 497 341.
U skladu s epidemiološkim mjerama za suzbijanje širenja zaraze bolesti COVID-19, ulazak je slobodan uz predočenje valjane covid potvrde o preboljenju, cijepljenju ili testiranju.

Dan glagoljice u Dubrovačkim knjižnicama
2022-02-22 17:00 - 18:00 | Dubrovačke knjižnice, Znanstvena knjižnica, Ul. Cvijete Zuzorić 4, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U okviru programa Mjeseca hrvatskoga jezika, a povodom Dana glagoljice, u utorak 22. veljače s početkom u 17 sati u Saloči od zrcala, Dubrovačke knjižnice organiziraju interaktivno predavanje s radionicom posvećeno Župskom glagoljskom natpisu. Tanja Galjuf, profesorica hrvatskoga jezika i književnosti i Jelena Marić, profesorica povijesti i geografije održat će predavanje i praktični dio u obliku istraživačke igre.
Hrvatska glagoljica povijesno je hrvatsko pismo, jedan od nezaobilaznih simbola nacionalnoga identiteta prepoznat i jedinstven u Europi i svijetu. Proglašenje toga dana inicirao je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je 22. veljače odabrao kao spomen dan kada je 1483. godine tiskana prva hrvatska knjiga – Misal po zakonu rimskoga dvora.
Uz Konavoski, Župski glagoljski natpis svjedoči o postojanju glagoljice na ovom području. Pronađen je 2007. godine tijekom arheoloških iskopavanja grobova u blizini crkve svetog Jurja smještenoj između sela Petrača i Buići u Župi dubrovačkoj. Župski je natpis stariji od Baščanske ploče, a veličinom zauzima drugo mjesto među svim natpisima iz 11. i 12. stoljeća.
Tijekom programa koji je namijenjen djeci višeg školskog uzrasta, voditeljice Tanja Galjuf, prof. hrvatskoga jezika i književnosti i Jelena Marić, prof. povijesti i geografije iz OŠ Župa dubrovačka provest će sudionike kroz Župu dubrovačku i upoznati ih s najznačajnijim arheološkim nalazom Župskim glagoljskim natpisom.
Uz predavanje, voditeljice su pripremile i istraživački dio u obliku igre (Igra bijega – potraga za Župskim glagoljskim natpisom; čitam i pišem glagoljicom – odgonetni poruku; Pet za pet – igra u kojoj znalci osvajaju prigodne nagrade (majice i magneti s otiskom Župskog glagoljskog natpisa)).
S obzirom na epidemiološku situaciju molimo sve zainteresirane sudionike da svoj dolazak prijave do 21. veljače na press.dkd@gmail.com ili na broj 099 497 341.

Karnevalski dani šporkih makarula
2022-02-25 - 2022-03-01 | DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Hrvatska
Tijekom trajanja Dubrovačkog karnevala, od 25. veljače do 1. ožujka prigodnu ponudu šporkih makarula sugrađanima i gostima nude restorani „Orsan“, „Lero“, „Dalmatino“, „Lucin Kantun“, Taverna „Loggia“, Lobby Bar „Orsula“ hotela Valamar Lacroma i „Trattoria“ u Sunset Beachu.

Otvaranje Dubrovačkog karnevala 2022
2022-02-25 12:00 - 13:00 | Trg Luža – ispred crkve sv. Vlaha, Trg Luža, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Dubrovački karnevo 2022. otvorit će se pred prigodno uređenim ulazom u Lužu u petak, 25. veljače u 12 sati predajom ključa od Grada i mimohodom malih maškara dječjih vrtića Pile i Izviđač. Nastupit će i Plesni studio Lazareti dok će se na ekranu postavljenom iznad ulaza u Lužu prikazati film „Dvadeset godišta Dubrovačkog karnevala“ autora Zvonimira Bašice (VSP Video) kao i film o prošlogodišnjem nastupu Dubrovačkog simfonijskog orkestra na Dubrovačkom karnevalu.
Pozivaju se Dubrovčani, mladi, ali i oni nešto stariji, da uz poznati moto Dubrovačkog karnevala „svakako i svakakvi“ dođu na otvaranje karnevalskih programa i tako sudjeluju u stvaranju ozračja zabave i optimizma koje nam je u ovom vremenu svima potrebno. Za svakog sudionika i posjetitelja osigurani su besplatni krafeni.

Veljun u Dvoru
2022-02-25 16:00 - 22:00 | Knežev dvor, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Hrvatska
U sklopu Dubrovačkog karnevala, Dubrovački muzeji i Dubrovačke ljetne igre od 25. veljače do 1. ožujka 2022., u vremenu od 16 do 22 sata, organiziraju u atriju Kneževa dvora prigodni program pod nazivom „Veljun u Dvoru”.
Tijekom programa posjetitelji će imati priliku razgledati kostime i maske iz fundusa Ljetnih igara te pogledati dokumentarne filmove o pokladnoj tradiciji dubrovačkog kraja autora višeg kustosa Ivice Kipre.
Večeras od 18 sati prikazivat će se film „Dubrovački veljun – đir kroz godišta“, 26. veljače projekcija je filma „Župski karnevo – festa od škeraca“, a 27. veljače filma „Cavtajske maškarate i Dominali“. Zadnja dva dana Dubrovačkog karnevala, 28. veljače i 1. ožujka, posjetitelji će moći pogledati sva tri dokumentarna filma, a početak projekcija koje su besplatne za sve posjetitelje je u 18 sati.

Online predavanje Ivane Žužul: “Još horvatska ni... Konstrukcija nacionalnog identiteta u jeziku, književnosti i kulturi"
2022-02-25 18:00 - 19:00 | Dubrovačke knjižnice, Znanstvena knjižnica, Ul. Cvijete Zuzorić 4, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U okviru programa Mjeseca hrvatskoga jezika, Dubrovačke knjižnice organiziraju online predavanje dr. sc. Ivane Žužul “Još horvatska ni… Konstrukcija nacionalnog identiteta u jeziku, književnosti i kulturi – kako se zamišljao nacionalni identitet u tekstovima hrvatskih preporoditelja”, 25. veljače s početkom u 18 sati, u Saloči od zrcala Narodne knjižnice Grad.
Na tragu brojnih uvida modernističkih i posmodernističkih teoretičara nacije – Gellnera, B. Andersona, E. J. Hobsbawma, A. D. Smitha, H. K. Bhabhe, P. Chaterjea, E. Balibara i drugih – ovim se predavanjem propituju jezične, književne i kulturne strategije kojima su preporoditelji zamišljali i uspostavljali hrvatski narod kao već postojeći, samorazumljiv i nepromijenjen entitet.
Danica je kao jedno od važnijih književnih glasila u Hrvatskoj u vrijeme narodnog preporoda imala nezaobilaznu ulogu u procesu oblikovanja nacionalnog identiteta. Osim što je u obliku književnih ostvarenja (budnica, davorija, poskočnica) omogućavala plasiranje i širenje temeljnih zasada ideologije ilirizma, Danica je bitno pridonijela afirmaciji štokavskoga narječja kao hrvatskog jezičnog standarda.
Prvi objavljeni prilog pisan štokavštinom i prema Gajevu pravopisu bila je budnica A. Mihanovića Horvatska domovina (br. 10 iz 1835.), koja je, kada je uglazbljena, postala hrvatskom himnom. U tom književnom podlistku hrvatskog časopisa Ilirskih narodnih novina (1835-1849) gotovo svi književni, programatski, publicistički, jezikoslovni, pseudoteorijski i drugi tipovi tekstova bili su zamašnjak nacionalne identifikacije.
U njima su vidljivi mehanizmi kojima su istaknuti prvaci Hrvatskoga narodnog preporoda zamislili i proizveli platformu za djelotvorno oblikovanje hrvatske nacionalne ideje. U tu svrhu diskontinuitet etnološke prošlosti preveli su u povijesni kontinuitet nacije, nedohvatljivu puninu etnotradicije u neupitno nacionalno ishodište, jezičnu raznorodnost u potvrdu identitetske homogenosti, a kulturnu diferencijaciju u snažnu legitimaciju nacionalne autentičnosti.
O predavačici:
Dr.sc. Ivana Žužul zaposlena je kao izvanredna profesorica na Odsjeku za hrvatski jezik i književnost Filozofskog fakulteta u Osijeku. Diplomirala je studij kroatistike 1996. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Na istom fakultetu je magistrirala 2002., a doktorirala 2007.godine. Bila je zaposlena u Institutu za hrvatski jezik i jezikoslovlje (1998.-2008.) i na Odsjeku za povijest hrvatske književnosti Zavoda za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu (2008-2011) te na Odjelu za kulturologiju Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku (2011-2018). Živi u Zagrebu.
Uz znanstveni rad Ivana Žužul se ističe i pjesničkim umijećem. Dobitnica je Gorana za mlade pjesnike za 2001. za zbirku Vodostaj vrtoglavice.
Objavila i priredila: Vodostoj vrtoglavice (poezija, 2001), Iz priče u priču 5-8 (suautorica četiriju čitanki za hrvatsku književnost za osnovnu školu, 2009) Pisni Atanazija Jurjevića (priredila u suautorstvu s Ennijom Stipčevićem i Josipom Bratulićem, 2011), Bajke i basne (priredila kritičko izdanje u suautorstvu s Tvrtkom Vukovićem, 2011), Tijelo bez kosti: kako se zamišljao nacionalni identitet u tekstovima hrvatskih preporoditelja (znanstvena monografija, 2015), Izmišljanje književnosti. Učinci fikcije u povijestima hrvatske književnosti (znanstvena monografija, 2019).
Predavanje će biti moguće pratiti putem Zoom aplikacije. Svi zainteresirani mogu se javiti na informacijska.sluzba@dkd.hr kako bi dobili link na poveznicu na dan održavanja predavanja.

Dubrovački karnevo 2022: Kafa s maškarama
2022-02-26 11:00 - 13:00 | Stradun, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Hrvatska
Drugog karnevalskog dana, u subotu, 26. veljače od 11 sati Dubrovčani, ali i njihovi gosti, pozivaju se na Stradun na „Kafu s maškarama“. Maškarajte se i uživajte u dobrom društvu i omiljenim napicima po promotivnim cijenama. Cafe barovi „Cele“ i „Congo“ u periodu od 11 do 13 sati priređuju happy hour, a za pravo karnevalsko raspoloženje pobrinut će se Gradska glazba i Dubrovačke mažoretkinje. Poslijepodne istog dana od 17 sati na rasporedu je „Zoom Zoom faćenda od malih maškara“ Plesnog studija Lazareti. Ovaj veseli plesni program, ukoliko vremenske prilike dozvole, održat će se na platou Lazareta, a prenosit će se i on-line putem preko platforme Zoom.

Maškarani koncert
2022-02-27 08:00 - 17:00 | DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Hrvatska
Dubrovački simfonijski orkestar održati će koncert u povodu Dubrovačkog karnevala u kojem će nastupiti Brass&Percussion septet DSO-a, a na koncertu će im se pridružiti i violončelist Vid Veljak.

Maškarani koncert
2022-02-28 12:00 - 13:30 | Knežev dvor, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Hrvatska
Maškarani koncert B&P septeta DSO uz solista Vid Veljaka -a u sklopu manifestacije Dubrovački karnevo 2022. održati će se u Studentskom domu s početkom u 12 sati.

"Mladi jezikom o jeziku" online predavanje Anite Skelin Horvat povodom Mjeseca hrvatskoga jezika
2022-03-03 18:00 - 19:00 | Dubrovačke knjižnice, Znanstvena knjižnica, Ul. Cvijete Zuzorić 4, DUBROVNIK, Dubrovačko - neretvanska županija, 20000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U drugom tjednu obilježavanja Mjeseca hrvatskoga jezika, Dubrovačke knjižnice organiziraju online predavanje dr. sc. Anita Skelin Horvat „Mladi jezikom o jeziku“ koje će se održati u četvrtak, 3. ožujka u 18 sati, putem Zoom aplikacije. Sudionici će imati priliku predavanje pratiti iz Saloče od zrcala, ili iz udobnosti vlastitog doma.
-Baviti se jezikom mladih danas uključuje mnogo više od sakupljanja rječnika slenga kojim se mladi služe. Posljednjih je desetljeća upravo bavljenje identitetom u odnosu prema jeziku doživjelo svojevrsni procvat. Ponajviše je takvih istraživanja upravo na primjeru tinejdžera koji čine vrlo zanimljivu skupinu s obzirom na to da se radi o vrlo turbulentnom periodu u životu pojedinca koji je istovremeno razvojni, ali i prijelazni period iz djetinjstva u odraslost kada se i stječu nove identitetske uloge. – objasnila je Skelin Horvat u svojoj najavi za ovo predavanje.
U izlaganju se nakon kratkog uvodnoga dijela u kojemu se predstavlja teorijski okvir istraživanja fokus smješta na samo istraživanje te kroz niz primjera iz korpusa pokušava donijeti određene zaključke o tome kako se mladi služe jezikom, njegovim raznolikim elementima, te kako uporabom jezika i stavovima o jeziku predstavljaju sebe i svoj pogled na svijet. – zaključila je predavačica.
Polaznici će imati priliku saznati što se krije u rezultatima istraživanja, a nasumičnim odabirom, dva će polaznika ovog predavanja imati priliku osvojiti knjigu dr. sc. Anite Skelin Horvat O jeziku i identitetu hrvatskih adolescenata u kojoj se nalaze rezultati istraživanja.
Prijave se vrše na informacijska.sluzba@dkd.hr, a za one koji predavanje žele pratiti od kuće, potrebno je naglasiti kako bi na svoju e-mail adresu primili poveznicu na Zoom aplikaciju. Poveznica za predavanje bit će dostupna i na Facebook stranici Dubrovačkih knjižnica.
O predavačici:
Anita Skelin Horvat, 1999. godine diplomirala je opću lingvistiku i fonetiku na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Nakon diplomiranja radila je u Poliklinici SUVAG kao audiorehabilitator, te u jezičnim centrima INlingua i Litterata kao predavač hrvatskoga jezika za strance. Od ak. godine 2003./2004. zaposlena je u zvanju asistenta u Zavodu za lingvistiku Filozofskoga fakulteta u Zagrebu. Doktorirala je 22.12. 2009. godine na Poslijediplomskome znanstvenome studiju lingvistike na Filozofskome fakultetu u Zagrebu iz područja humanističkih znanosti, polja filologije, grane općega jezikoslovlja (lingvistike), s temom Hrvatski sleng kao odraz identiteta mladih. Nakon toga bila je zaposlena u zvanjima višega asistenta, te znanstvenog suradnika, i od 2013. u zvanju docenta, te od 2019. u zvanju izvanrednog profesora u znanstvenom području humanističkih znanosti – polje filologija. Od 2013. godine obnaša dužnost predstojnice Zavoda za lingvistiku. Od 2008. sudjeluje u izvođenju nastave iz kolegija: Sociolingvistika, Kultura i jezik, Kontaktna lingvistika i Jezici, kulture i identiteti mladih na više različitih odsjeka Fakulteta.
Bavi se temama iz područja sociolingvistike, kontaktne lingvistike, istraživanjima jezika i identiteta, analizom diskursa.
Članica je Hrvatskoga društva za primijenjenu lingvistiku. U rujnu 2014. izabrana je za predsjednicu Hrvatskoga filološkoga društva
